Показать сокращенную информацию
Вітґенштайн та феноменологія: контроверзи французької інтерпретації
dc.contributor.author | Йосипенко, О. | uk |
dc.contributor.author | Yosypenko, O. | en |
dc.date.accessioned | 2022-06-22T10:50:38Z | |
dc.date.available | 2022-06-22T10:50:38Z | |
dc.date.issued | 2021 | |
dc.identifier.citation | Йосипенко О. Вітґенштайн та феноменологія: контроверзи французької інтерпретації [Текст] / О. Йосипенко // Sententiae. – 2021. – № 3. – С. 68-82. | uk |
dc.identifier.issn | 2075-6461 | |
dc.identifier.issn | 2308-8915 | |
dc.identifier.uri | http://ir.lib.vntu.edu.ua//handle/123456789/35477 | |
dc.description.abstract | Авторка статті зосереджується на проблемі рецепції філософії Вітґенштайна у Франції, що була досить пізньою й призвела до різноманітних та іноді протилежних інтерпретацій його думки навіть у середовищі французьких аналітичних філософів. Застосовуючи соціологічний підхід до проблеми рецепції, авторка виокремлює чинники, які перешкоджали проникненню ідей аналітичної філософії у Францію, поміж яких – потужна інституціоналізація філософії у Франції з притаманними їй традиціоналізмом і консерватизмом, яскраво виражений національний характер французької філософії, а також відверто полемічний характер французької аналітичної філософії, перетворення вибору цієї традиції філософування на етичний та політичний вибір. Ці фактори висвітлено на прикладі аналізу конфліктних інтерпретацій Вітґенштайна Жаком Бувресом і Сандрою Ложʼє: якщо перший створює образ Вітґенштайна як анти-Гусерля, дорікаючи австрійському філософу ігноруванням повсякденного мовлення, то друга пропонує феноменологічне прочитання думки Вітґенштайна засобами філософії повсякденного мовлення. У статті показано, як протилежні інтерпретації філософії Вітґенштайна відтворюють внутрішні конфлікти французького філософського поля. | uk |
dc.description.abstract | The author of the article focuses on the matter of Wittgenstein's philosophy reception in France. The reception of Wittgenstein's philosophy was quite late and led to different, sometimes opposite interpretations of his thought, even among French analytical philosophers. Applying a sociological approach to the problem of reception, the author identifies factors that hindered the penetration of the ideas of analytical philosophy in France, including the powerful institutionalization of philosophy in France with its inherent traditionalism and conservatism, fully expressed national character of French philosophy, as well as the extremely polemical character of French analytical philosophy, the transformation of the choice of this tradition of philosophizing into an ethical and political choice. These factors are illustrated by an analysis of Wittgenstein's conflicting interpretation of Jacques Bouveresse and Sandra Laugier. If the first creates an image of Wittgenstein as Anti-Husserl, blaming the phenomenologist for ignoring ordinary language, the second proposes a phenomenological reading of Wittgenstein's ideas using the philosophy of ordinary language. The article shows how opposing interpretations of Wittgenstein's philosophy reproduce the internal conflicts of the French philosophical field. | en |
dc.language.iso | uk_UA | uk_UA |
dc.publisher | ВНТУ | uk |
dc.relation.ispartof | Sententiae. № 3 : 68-82. | en |
dc.relation.uri | https://sententiae.vntu.edu.ua/index.php/sententiae/article/view/599 | |
dc.subject | рецепція | uk |
dc.subject | філософське поле | uk |
dc.subject | феноменологія | uk |
dc.subject | філософія повсякденного мовлення | uk |
dc.subject | лінгвістична феноменологія | uk |
dc.subject | reception | en |
dc.subject | philosophical field | en |
dc.subject | phenomenology | en |
dc.subject | ordinary language philosophy | en |
dc.subject | linguistic phenomenology | en |
dc.title | Вітґенштайн та феноменологія: контроверзи французької інтерпретації | uk |
dc.title.alternative | Wittgenstein and Phenomenology: Controversies of the French Interpretation | en |
dc.type | Article | |
dc.relation.references | Вітґенштайн, Л. (1995a). Tractatus logico-philosophicus. In: Вітґгенштайн, Л. Tractatus logico-philosophicus. Філософські дослідження(сс. 22-86). (Є. Попович, пер.). Київ: Основи. | uk |
dc.relation.references | Вітґенштайн, Л.(1995b).Філософські дослідження. In: Л. Вітґгенштайн, Tractatus logico-philosophicus. Філософські дослідження(сс. 87-310). (Є. Попович, пер.). Київ: Основи. | uk |
dc.relation.references | Йосипенко, С. (2020). До проблеми рецепції та впливу в історії філософії. Філософська думка, (2), 6-23. https://doi.org/10.15407/fd2020.02.006 | uk |
dc.relation.references | Йосипенко, О. (2012). Від мови філософії до філософії мови. Проблема мови у французькій філософії другої половини ХХ - почат ку ХХІ століть.Київ: Український Центр духовної культури. | uk |
dc.relation.references | Austin, J. L. (1962a). Sens and Sensibilia. Oxford: Clarendon Press. | en |
dc.relation.references | Austin, J. L. (1962b). Philosophical Papers. Oxford: Clarendon Press. | en |
dc.relation.references | Engel, P. (1989). Continental insularity: Contemporary French analytical philosophy. In A. P. Grif-fith (Ed.), Contemporary French Philosophy(рp. 1-19). Cambridge: Cambridge University Press. https://doi.org/10.1017/CBO9780511628733.002 | en |
dc.relation.references | Joas, H. (1993). Pragmatism and Social Theory. Chicago: University of Chicago Press. | en |
dc.relation.references | Wittgenstein, L. (1964). Philosophische Bemerkungen. Blackwell: Oxford. | en |
dc.relation.references | Bourdieu, P. (2002). Les conditions sociales de la circulation internationale des idées. Actes de la recherche en siences sociales,145, 3-8. https://doi.org/10.3917/arss.145.0003 | fr |
dc.relation.references | Bourdieu, P. (2003). Méditations pascaliennes. Paris: Seuil. | fr |
dc.relation.references | Bouveresse, J. (1987). Le mythe de l’intériorité. Paris: Minuit. | fr |
dc.relation.references | Bouveresse, J. (1991). La philosophie, la psychologie et pseudo-sience. Paris: Edition de l’Eclat. | fr |
dc.relation.references | Bouveresse, J. (1992). Sur quelques conséquences indésirables du pragmatisme. In J. P. Cometti (Ed.), Lire Rorty (pр. 43-54). Paris: Edition de l’Eclat. | fr |
dc.relation.references | Chauviré, Ch. (2001). Pourquoi moraliser les normes cognitives? Cités, 5(1), 87-92. https://doi.org/10.3917/cite.005.0087f | fr |
dc.relation.references | Descombes, V. (2013). Exercices d’humanité. Paris: Les Petits Platons. | fr |
dc.relation.references | Frege, G. (1971). Sens et dénotation. In G. Frege, Ecrits logiques et philosophiques (pp. 102-126). Paris: Seuil. | fr |
dc.relation.references | Granel, G. (1968). Le Sens du temps et de la perception chez E. Husserl. Paris: Gallimard. | fr |
dc.relation.references | Laugier, S. (2001). Quel avenir pour la philosophie analytique en France? Cités, 5(1), 141-158. https://doi.org/10.3917/cite.005.0139 | fr |
dc.relation.references | Laugier, S. (2002). Wittgenstein et la science: au-delà des mythologies. In P. Wagner (Ed.), Les philosophes et la science (1-9). Paris: Gallimard. | fr |
dc.relation.references | Laugier, S. (2004). Aspect, sens et perception: l’idée de phenomenologie linguistique. In J. Benoist, & S. Laugier. (Eds.), Husserl et Wittgenstein. De la description de l’expérience à la phénoménologie linguistique (рр. 211-241). Hildesheim [etc.]: Olms. | fr |
dc.relation.references | Pudal, R. (2011). Enjeux et usages du pragmatisme en France (1880–1920). Revue française de sociologie, 52(4), 747-775. https://doi.org/10.3917/rfs.524.0747 | fr |
dc.relation.references | Wittgenstein L. (1994). Remarques sur la philosophie de la psychologie, vol. II (Ed. bilingue. Trad. de l’allemand par G. Granel). Mauvezin : TER. | fr |
dc.relation.references | Wittgenstein, L. (1984). Remarques mêlées. Mauvezin: TER. | fr |
dc.relation.references | Wittgenstein, L. (1994). Remarques sur la philosophie de la psychologie. Ed. bilingue (vol. 2). (G. Granel, Trad.). Mauvezin: TER. | fr |
dc.identifier.doi | https://doi.org/10.31649/sent40.03.068 |